Содержание
- 2. Радянізація Радянізація – політика запровадження у всіх сферах життя населення нових територій радянської моделі тоталітаризму.
- 3. Угода про ненапад між Німеччиною та Радянським Союзом, або Пакт Молотова — Ріббентропа Підписання В'ячеславом Молотовим
- 4. Передісторія підписання угоди рукостискання В'ячеслава Молотова з Генріхом Гіммлером Підписання угоди 23 серпня 1939 року було
- 5. Пакт і таємний протокол Протокол складався з короткої преамбули і наступних чотирьох пунктів: У випадку територіально-політичної
- 6. Пакт Молотова — Ріббентропа та приєднання Східної Галичини до України 17 вересня 1939 p., коли німецькі
- 7. Таємний протокол Таємний додатковий протокол. Протокол передбачав поділ Польщі. Лінія поділу мала проходити по річках Нарев,
- 8. Поділ Східної та Південної Європи Спільний парад Вермахту та Червоної Армії в Бересті по завершенню вторгнення
- 9. Зміна таємних протоколів «Другий пакт Молотова-Ріббентропа» 28 вересня 1939 року. Підписана Сталіним та Ріббентропом карта Польщі
- 10. Початок Голокосту, Операція Таненберг та інші злочини нацистів При підготовці до страти польським полоненим зав'язують очі;
- 11. Оцінки пакту та таємних протоколів Райхсканцлер Німеччини А. Гітлер, знаючи, що за кілька годин угода про
- 12. Оприлюднення Розширення радянського табору, зміна кордонів в центральній, східній Європі та створення Східного блоку після Другої
- 13. Вирішення “Бессарабського питання” Радянський Союз ніколи не визнавав приєднання Бессарабії до Румунії. Конкретні радянські воєнні приготування
- 14. Пам'ять Європейський Парламент запропонував проголосити 23 серпня, на згадку про Пакт Молотова-Ріббентропа, Європейським днем пам'яті жертв
- 15. Загальний висновок Попри будь-які суб’єктивні плани і наміри сторін, що конфронтували, йшли до рішучого, смертельного зіткнення,
- 17. Скачать презентацию
Радянізація
Радянізація – політика запровадження у всіх сферах життя населення нових
Радянізація
Радянізація – політика запровадження у всіх сферах життя населення нових
Угода про ненапад між Німеччиною та Радянським Союзом, або Пакт Молотова
Угода про ненапад між Німеччиною та Радянським Союзом, або Пакт Молотова
Підписання В'ячеславом Молотовим Нацистсько-Радянського пакту про ненапад від 23 серпня 1939 року. Зліва направо: Йоахім фон Ріббентроп, Йосип Сталін, Фрідріх Вільгельм Гаус, Густав Хільгер, Фрідріх фон дер Шуленбург. розрахована на 10 років міждержавна угода, підписана в перші години 24 серпня 1939 року
Ріббентроп та Сталін після підписання пакту
Передісторія підписання угоди
рукостискання В'ячеслава Молотова з Генріхом Гіммлером
Підписання угоди 23 серпня
Передісторія підписання угоди
рукостискання В'ячеслава Молотова з Генріхом Гіммлером
Підписання угоди 23 серпня
Навесні та влітку 1939 року Радянський Союз вів перемовини із Великою Британією та Францією щодо угоди про взаємодопомогу. Перемовини закінчилися невдачею. Різні дослідники покладають відповідальність за це на керівництво обох сторін. А. Гітлер 23 серпня так оцінив ситуацію:
’’Я був переконаний, що Сталін ніколи не прийме пропозиції англійців. Тільки безоглядні оптимісти могли думати, що Сталін настільки дурний, що не може розпізнавати їх справжньої мети. Росія не зацікавлена у збереженні Польщі… Відставка Литвинова стала вирішальним фактором. Після цього я миттєво зрозумів, що в Москві ставлення до західних держав змінилося. Зрештою від росіян надійшла пропозиція підписати пакт про ненапад.’’
Пакт і таємний протокол
Протокол складався з короткої преамбули і наступних чотирьох
Пакт і таємний протокол
Протокол складався з короткої преамбули і наступних чотирьох
У випадку територіально-політичної перебудови областей, які входять до складу Прибалтійських держав (Фінляндія, Естонія, Латвія, Литва), північний кордон Литви одночасно є межею сфер інтересів Німеччини і СРСР. При цьому інтереси Литви щодо Віленської області визнаються обома сторонами.
Цей протокол зберігатиметься обома сторонами в суворій таємниці.
Стосовно Південно-Східної Європи з радянської сторони підкреслюється зацікавленість СРСР у Бесарабії. З німецької сторони заявляється про її повну політичну незацікавленість у цих областях.
У випадку територіально-політичної перебудови областей, які входять до складу Польської держави, межа сфер інтересів Німеччини і СРСР буде приблизно проходити по лінії рік Нарви, Вісли і Сяну. Питання, чи є у взаємних інтересах бажаним збереження незалежної Польської держави, і якими будуть кордони цієї держави, може бути остаточно з'ясованим лише протягом подальшого політичного розвитку.
Пакт Молотова — Ріббентропа та приєднання Східної Галичини до України
17 вересня
Пакт Молотова — Ріббентропа та приєднання Східної Галичини до України
17 вересня
Друга світова війна почалася 1 вересня 1939 р. з нападу фашистської Німеччини на Польщу, до якої входили анексовані за згодою Антанти і США західноукраїнські землі, що становили 35 % території і 30 % населення Польської держави.
Приєднання західноукраїнських земель викликало надії на возз'єднання з усім українським народом серед населення Північної Буковини. Приниження національної та людської гідності українців, знущання над мовою, релігією стали повсякденним явищем у королівській Румунії.
У засобах масової інформації було опубліковано Положення про вибори до Українських Народних Зборів Західної України. Згідно з ним вибори відбулися "на основі загального, рівного, прямого виборчого права при таємному голосуванні".
26-28 жовтня 1939 р. відбулося засідання Народних Зборів Західної України. У прийнятій Декларації зазначалося, що "віднині вся влада в Західній Україні належить трудящим міста й села в особі Рад депутатів трудящих".
Процес формування представницьких органів влади завершився проведенням виборів до місцевих Рад у грудні 1940 р. Згідно з наказом Наркомюсту УРСР від 26 грудня 1939 р. розпочалася робота обласних управлінь юстиції, обласних і народних судів у західних областях.
Таємний протокол
Таємний додатковий протокол.
Протокол передбачав поділ Польщі. Лінія поділу мала
Таємний протокол
Таємний додатковий протокол.
Протокол передбачав поділ Польщі. Лінія поділу мала
Поділ Східної та Південної Європи
Спільний парад Вермахту та Червоної Армії в
Поділ Східної та Південної Європи
Спільний парад Вермахту та Червоної Армії в
Зміна таємних протоколів
«Другий пакт Молотова-Ріббентропа» 28 вересня 1939 року. Підписана Сталіним
Зміна таємних протоколів
«Другий пакт Молотова-Ріббентропа» 28 вересня 1939 року. Підписана Сталіним
В. Молотов у присутності Й. Сталі-на та Й. Ріббентропа підписує Договір про дружбу та кордони між СРСР та Німеччиною
Початок Голокосту, Операція Таненберг та інші злочини нацистів
При підготовці до страти
Початок Голокосту, Операція Таненберг та інші злочини нацистів
При підготовці до страти
В кінці жовтня 1939 року була запроваджена смертна кара за непокору німецькій окупаційній владі.[94] Німеччина розпочала кампанію «германізації», яка переслідувала на меті політичну, культурну, соціальну та економічну асиміляцію окупованих територій в Третій Рейх.[95][96][97] від 50 000 до 200 000 польських дітей було викрадено аби бути германізованими.
Оцінки пакту та таємних протоколів
Райхсканцлер Німеччини А. Гітлер, знаючи, що за
Оцінки пакту та таємних протоколів
Райхсканцлер Німеччини А. Гітлер, знаючи, що за
Зараз Польща опинилася у становищі, у якому я її хотів бачити… Започатковане знищення гегемонії Англії. Зараз, коли я здійснив необхідні дипломатичні приготування, шлях солдатам відкритий.
Вільям Шірер, що на той час працював у Берліні, вважав, що:
уклавши угоду з Гітлером, Сталін дав сигнал до початку війни, якій напевно належало перерости у конфлікт світового масштабу. Це він, поза сумнівом, знав. Як виявилося, це було найбільшою помилкою за його життя.
Під час переговорів із німецькою торгівельною делегацією наприкінці 1939 року Й. Сталін нагадав німецьким представникам, що Радянський Союз
надав Німеччині виключно велику послугу (і) надбав собі ворогів через надання цієї допомоги
Оприлюднення Розширення радянського табору, зміна кордонів в центральній, східній Європі та
Оприлюднення Розширення радянського табору, зміна кордонів в центральній, східній Європі та
Пакт був опублікований негайно після підписання, але інформація про додатковий протокол трималась суворій таємниці. Та все ж вона потрапила до дипломатичних кіл майже одразу. Зранку 24 серпня німецький дипломат Ганс фон Херварт повідомив своєму американському колезі Чарльзу Болену повний зміст секретного протоколу. Умови радянсько-німецьких угод містить і так звана «Промова Сталіна до Політбюро 19 серпня 1939 року», текст якої був опублікований французьким інформаційним агентством «Гавас» у листопаді того ж року. Деякі дослідники вважають промову достовірною інші заперечують її справжність.Проте аж до закінчення Другої світової війни ці відомості залишалися на рівні чуток, хоча й отримали підтвердження подальшим розвитком подій.
Вирішення “Бессарабського питання”
Радянський Союз ніколи не визнавав приєднання Бессарабії до Румунії.
Вирішення “Бессарабського питання”
Радянський Союз ніколи не визнавав приєднання Бессарабії до Румунії.
28 червня 1940 р. війська Південного фронту перейшли Дністер Кириченко В.А. Війська Південного фронту стрілецьких дивізій - 32, мотострілецьких дивізій - 2, кавалерійських дивізій - 6, танкових бригад - 11, бригад ПДВ - 3, артиллерійських полків - 30 Жуков Г.К., командуючий фронтом В результаті операції була зайнята територія площею 50 762 км², на ній проживали 3 776 000 чоловік.
Процедура об’єднання українських земель Законодавче оформлення входження західноукраїнських земель, Бессарабії та Північної Буковини до складу СРСР було здійснено Верховною Радою СРСР у листопаді 1939 р. та у серпні 1940 р. У залі засідань Верховної Ради СРСР
Результат “визвольного походу’’. У результаті поділу Польщі до Радянського Союзу відійшло 51,4% її території та 31,7% населення (12 млн осіб). Демаркаційна лінія за Договором між СРСР та Німеччиною від 28 вересня 1939 р.
Пам'ять
Європейський Парламент запропонував проголосити 23 серпня, на згадку про Пакт Молотова-Ріббентропа,
Пам'ять
Європейський Парламент запропонував проголосити 23 серпня, на згадку про Пакт Молотова-Ріббентропа,
3 липня 2009 року Комітет з демократії Парламентської асамблеї ОБСЄ прийняв резолюцію «Возз'єднання розділеної Європи», якою пропонувалося встановити 23 серпня Днем пам'яті жертв сталінізму та нацизму. Парламентська Асамблея ОБСЄ 3 липня прийняла Резолюцію «Заохочення прав людини та громадянських свобод у регіоні ОБСЄ в XXI столітті», у якій виразилася 23 серпня названо Загальноєвропейським Днем пам'яті жертв сталінізму та нацизму в ім'я збереження пам'яті жертв масових страт і депортацій. У відповідь на резолюцію, Російські законодавці пригрозили ОБСЄ «суворими наслідками»
Загальний висновок
Попри будь-які суб’єктивні плани і наміри сторін, що конфронтували, йшли
Загальний висновок
Попри будь-які суб’єктивні плани і наміри сторін, що конфронтували, йшли